Szorgalmi+Szűcs+Bence

**Szűcs Bence**
=**A Só**:=

A kémiában **sóknak** nevezzük azokat az anyagokat, melyek pozitív töltésű kationokból és negatív anionokból állnak, azaz kifelé semleges töltésű ionos vegyületek. Ezek az ionok lehetnek szervetlenek (Cl−) vagy szervesek (CH3COO−), egyatomosak (F−) vagy többatomos ionok ( SO 2−4 ). A sók vizes oldatait elektrolitoknak nevezzük. Az elektrolit oldatok – ugyanúgy, mint a sók olvadékai – az áramot jól vezetik.

__**Megjelenésük:**__
A sók legtöbbször szilárd halmazállapotú kristályokból állnak. Többnyire magas olvadáspontúak (például **NaCl** 800 °C), de előfordulnak alacsonyabb olvadáspontú (kb. 100 °C) szervetlen sók is. A szobahőmérsékleten folyékony sók elsősorban szerves ionokból állnak. A tiszta sókristályok lehetnek átlátszóak (például: nátrium-klorid), opálosak, illetve fényt át nem eresztők. Ez utóbbiak sokszor fémesen csillogóak. Színük rendkívül változatos lehet, egyeseknek olyan erős színe van, hogy festékek alapanyagául használják, használták őket.



__ Sók előállítása, képződése: __
1. Sav-bázis reakciók során: sav + bázis → **só** + víz sósav + nátrium-hidroxid → nátrium-klorid + víz HCl + NaOH → **NaCl +** H2O 2. Fém-oxidok és savak reakciója során CuO + H2SO4 → CuSO4 + H2O 3. Nemfém-oxidok és lúgok reakciója során Ca(OH)2 + CO2 → CaCO3 + H2O + //**E**// 4. Fém és nemfém elemek között végbemenő (sokszor heves) reakciók során Mg + I2 → MgI2 5. Fémek és savak reakciója során: Mg + 2HCl → MgCl2 + H2 6. Egyesüléssel ( redoxi folyamattal ) 2Na + Cl2= 2NaCl (nátrium-klorid)

__**GYÓGYÁSZATBAN:**__

A só életszükséglet. A sóhiány szédülést, izomgyengeséget, görcsöket okozhat, de kritikusabb helyzetben apátiához, halálhoz vezethet. Szervezetünknek napi 5-10 g sóra van szüksége, de ez is egyénenként változó lehet. Az étkezések során 20-25 g sót fogyasztunk, ez a mennyiség viszont már nem ajánlott. Fiziológiás: 0,9%-os oldatát fiziológiás vagy izotóniás sóoldatként használják (infúzió).

= Kedves Zoli! = = Tetszik az összeállításod, jó munkát végeztél! Értékelés: ++ Üdv.: KGy = = = =**Surman Zoltán /Suriboy/**=

Az oxigén és az ózon
**Az oxigén eredete, előfordulása** Sem az elsődleges, sem a másodlagos légkörben nem fordult elő oxigén, hisz rendkívül reakcióképes, így könnyen és gyorsan reagál számtalan vegyülettel. A különböző molekulák oxigénnel történő egyesülését tudományosan **oxidáció**nak nevezzük. Az óceánokban megjelenő ősi fotoszintetizáló moszatok által termelt oxigén, már a vízben reakcióba lépett különböző ásványokkal, így a légkörbe sokáig ki sem jutott. Miután a tengerek és óceánok ásványai minden lehetséges oxigént megkötöttek, csupán ezután nyílt meg az oxigén lehetősége a légkör meghódítására. Jelen ismereteink szerint 2,5 milliárd éve kezdett el emelkedni a légköri oxigénszint, de 1 milliárd év leforgása alatt (azaz 1,5 milliárd éve) is mindössze a mai szint 1%-át érte el. Feltételezéseink szerint a mai, 21%-os arányt kb. 300 millió éve érhette el. A földtörténet korai időszakában lejátszódó eseményeknek köszönhető, hogy az oxigén fő előfordulási helye nem a légkör, hanem az ásványok és a közetek. Ugye emlékszel az oxid ásványokra és a mészkőre?

3,8 milliárd éve- az első életre utaló nyomok. 3,5 milliárd éve-megjelenik a fotoszintézis mai formája 2,7 milliárd éve-megjelenik a légzés 2 milliárd éve - megjelennek az első eukarióták 700 millió éve megjelennek az első telepes növények
 * Élőlények és az oxigén kapcsolatának alakulása:**

A Fotoszintézis:
A **fotoszintézis** egy olyan biológiai folyamat, melyben az élőlények a napfény energiáját felhasználva szervetlen anyagból szerves anyagot hoznak létre. Az elnevezés a foton (a napfény kvantuma) és a szintézis (=előállítás) szavakból tevődik össze. A fotoszintézis olyan metabolizmus, amely lebontó (katabolikus) és felépítő (anabolikus) folyamatokból tevődik össze. A katabolikus folyamat a fényreakció, amikor a fényenergia kémiai energiává alakul. Az anabolikus folyamat során a szén-dioxid megkötése (fixáció) történik és annak szénforrásként való felhasználása a növekedéshez, ezt nevezzük sötét reakciónak. Továbbá a fotoszintézis „fény-szakaszában” felhalmozott kémiai energia és redukálókapacitás (NADPH) hasznosul még az oxidált állapotú kén- és nitrogénatomokredukciójához és azok szerves molekulákba történő beépítéséhez. A fényenergiát kémiai energiává a növények, a színesmoszatok (//Chromista// regnum fotoszintetizálói), a fotoszintetizáló cianobaktériumok, bíbor- és zöldbaktériumok képesek átalakítani. A cianobaktériumok és az eukarióta fotoszintetizálók („növények”) az oxigéntermelő fotoszintézist használják; a bíbor- és zöldbaktériumok a bakteriális vagy anoxigénikus (oxigént nem termelő) fotoszintézist alkalmazzák.

Stummer Richárd /Ricsbond/
Kedves Ricsi! Gratulálok a munkádhoz! Szép és jó, mindkét (sőt 3) témát megoldottad. Értékelés: 5. Üdv.: KGy =__**// Az oxigén felfedezése //**__=



** Az ókorban minden gázt levegõnek neveztek.Van Helmont gondolt elõször arra, hogy nem minden légnemû anyag levegõ. Maga a gáz szó is van Helmont találmánya. **
====** Az oxigént 1733-ban a svéd Scheele, majd késõbb, 1774-ben az angol Priestley fedezte fel. Priestley elõbb hozta nyilvánosságra kutatásainak eredményeit, ezért õt tartják az oxigén felfedezõjének. **==== ====** Higany-oxiddal végzett megfigyeléseirõl így számolt be: "1774. augusztus 1-én megkíséreltem levegõt kivonni az égetett higanyból, egy lencse segítségével. Hamarosan meggyõzõdhettem róla, hogy a lencse könnyen kihajtja belõle a levegõt. November 8-án egeret szereztem és betettem egy üvegedénybe, amelyben...... égetett higanyból nyert levegõ volt. Ha közönséges levegõ lett volna, egy egér kb. egy negyedórát élt volna benne. Ebben a levegõben az én egerem teljes fél órát élt... Ez megerõsítette azt a meggyõzõdésemet, hogy az égetett higanyból kivont levegõ legalábbis olyan jó, mint a közönséges levegõ, de nem következtettem még arra, hogy még jobb." **====

** Az oxigén elsõ nevét (1674) az angliai Mayowtól kapta, aki "salétromos légszesz"-nek nevezte el. **
====** Priestley még levegõnek nevezi az általa felfedezett oxigént. Azért mondja jobbnak a közönséges levegõnél, mert az égést jobban táplálja. Az oxigén elnevezés nem Prestley-tõl, hanem a francia Lavoisier-tól származik. **==== ====** Lavoisier az oxigén felfedezésérõl és elnevezésérõl a következõket írta: "A levegõt, amelyet Priestley és Scheele urak és én fedeztem fel körülbelül azonos idõben, Priestley úr deflogisztonizált levegõnek, Scheele úr tûzlevegõnek nevezte. Én elõször nagymértékben lélegezhetõ levegõnek, majd éltetõ levegõnek neveztem..." **==== media type="youtube" key="Usx3SMY9zqs" width="425" height="350"

** Felhasználás: **

 * Az oxigén nagy nyomás alatt (150 atm) kék acélpalackokban kerül forgalomba, amelynek szelepét nem szabad gyúlékony anyagokkal tömíteni vagy hirtelen megnyitni, mivel tûzveszélyes. **
 * Az oxigént: **
 * - a kohászatban magas hõmérsékletû láng elõállítására (hegesztéshez), **
 * - a gyógyászatban légzési nehézségek leküzdésére, illetve gázmérgezések ellen használják. **
 * A cseppfolyós oxigén rakétahajtó anyag. **

===** Az ózon három oxigénatom összekepcsolódásakor úgy keletkezik, hogy egy nagyenergiájú ibolyántúli foton az oxgénmolekulát felbontja, így atomos oxigén szabadul fel.Az oxigénatom az oxgénmolekulával egyesülve ózont (O3) alkot. A légkör magasabb rétegeiben (kb. 20-45 km) található. **=== ===** A villámláskor érezhetõ jellegzetes ózonszagot már Homérosz is megemlíti. Kísérleti körülmények között Marum figyelte meg és írta le 1786-ban. 1840-ben Schönbein azonosította a villámláskor keletkezõ szagot és elnevezte ózonnak (szagot árasztónak). **===

** Az ózont levegõ, víz fertõtlenítésére használják. **
===** Az ózon a légkörben a gázok egymilliomod részénél is kisebb mennyiségben van jelen, ám mégis elnyeli a Napból érkezõ ibolyántúli sugárzás jelentõs hányadát, s megakadályozza, hogy a földfelszínre érjen. **===

** Az ózon keletkezése és elbomlása egyidejüleg megy végbe, ezért természetes körülmények között az ózon mennyisége a légkörben állandó. Az ózonréteget védõ hatása miatt ózonpajzsnak is nevezik. **

 * Az ózonréteg elvékonyodását 1985-ben észlelték elõször. Ezt az elvékonyodott ózonréteget nevezik "ózonlyuk"-nak. **

A FOTOZINTÉZIS
===A **fotoszintézis** egy olyan biológiai folyamat, melyben az élőlények a napfény energiáját felhasználva szervetlen anyagból szerves anyagot hoznak létre. Az elnevezés a foton (a napfény kvantuma) és a szintézis (=előállítás) szavakból tevődik össze. A fotoszintézis olyan metabolizmus, amely lebontó (katabolikus) és felépítő (anabolikus) folyamatokból tevődik össze. A katabolikus folyamat a fényreakció, amikor a fényenergia kémiai energiává alakul. Az anabolikus folyamat során a szén-dioxid megkötése (fixáció) történik és annak szénforrásként való felhasználása a növekedéshez, ezt nevezzük sötét reakciónak. Továbbá a fotoszintézis „fény-szakaszában” felhalmozott kémiai energia és redukálókapacitás (NADPH) hasznosul még az oxidált állapotú kén- és nitrogénatomokredukciójához és azok szerves molekulákba történő beépítéséhez.=== ===A fényenergiát kémiai energiává a növények, a színesmoszatok (//Chromista// regnum fotoszintetizálói), a fotoszintetizáló cianobaktériumok, bíbor- és zöldbaktériumok képesek átalakítani. A cianobaktériumok és az eukarióta fotoszintetizálók („növények”) az oxigéntermelő fotoszintézist használják; a bíbor- és zöldbaktériumok a bakteriális vagy anoxigénikus (oxigént nem termelő) fotoszintézist alkalmazzák.===

Kedves Zoli! Ez egy 2 +-os megoldás!
Üdv.: KGy

Surman Zoltán /Suriboy/
=Vulkanizálás:= Vulkanizáláskor keresztkötések létesülnek a láncmolekulák között. Az esetek 90%-ában kénnel vulkanizálják a nyers gumikeveréket (a kén a legolcsóbb vulkanizálószer). A maradék 10%-ban kén helyett használnak Ez utóbbi esetben a két szénlánc közti kötés általában C-C kötés, nagyon rövid, kémiailag stabil kötés. A bifunkciós vegyületek sokfélék lehetnek, így sokféle a keresztkötés is, amit létesítenek a két makromolekula-szegmens között. Ma már általában polimerizált kenet alkalmaznak. Egy-egy esetben általában sokféle hosszúságú kénhíd képződik a két molekulalánc között. Ezek aránya (például melyik van túlsúlyban) a reakció résztvevőitől és körülményeitől függ; elsősorban a gyorsítótól, aztán az aktiválószertől, koágenstől, a kaucsuktól, a hőmérséklettől, a többi keverékkomponenstől stb. A kénhidaktól elsősorban a gumi dinamikus tulajdonságai függenek. A kén a kaucsukmolekula kettős kötéseivel tud reakcióba lépni. Ezért nem vulkanizálhatók kénnel közvetlenül telített szénláncú molekulák. A butilkaucsuk például azért tartalmaz a butilén-szegmensek között izoprén-szegmenseket, mert az előbbi nem tartalmaz kettős kötést, az utóbbi viszont igen. Így a butilkaucsuk is vulkanizálható kénnel. Az EPM kaucsuk csak etilén- és propilénszegmenseket tartalmaz, ezért nem vulkanizálható kénnel. Az EPDM kaucsuk nevében a **D** a diént jelenti, amiből a polimerizálás után is marad egy kettős kötés, így ez vulkanizálható kénnel. A vulkanizálás exoterm (hőtermelő) folyamat, tehát a gumi felmelegszik. Akkor miért kell annyira melegíteni a gumit, hogy kivulkanizáljon? A gumi vulkanizáláskor átlagosan minden ötvenedik szénatom vesz részt keresztkötésben. Komolyabb hőmennyiség termeléséhez ez kevés. Viszont elég nagy a kémiai reakció aktiválási energiája, és hidegen nagyon kicsi a reakciósebesség. Ezért kell melegíteni
 * tellúrt, szelént, kéndonorokat;
 * fém-oxidokat
 * bifunkciós vegyületeket
 * peroxidokat vagy nagy energiájú elektromágneses sugárzást.

= = = De miért van a főtt tojásnak kén-hidrogén szaga? = Üdv.: KGy =A Kén-Hidrogén keletkezése:=

A természetben némely vulkáni gázban és kénes ásványvizekben fordul elő. A kéntartalmú szénvegyületek (fehérjék) rothadásakor képződik, így tehát pöcegödörben, záptojásban, stb. Képződik kis mennyiségben kén és hidrogén közvetlen egyesülése útján, például ha ként hidrogénben hevítünk. A keletkezés pillanatában hidrogén és kén egymással elég könnyen egyesülnek. A hidrogénnél erélyesebb fémek szulfidjait hígított savban oldva, kénhidrogén fejlődik. Előállítása a legutóbb említett módon történik, leggyakrabban vas -szulfidból, melyet alkalmas készülékben hígított kénsavval vagy sósavval öntenek le. A pezsgés közben kifejlődő gázt vízen átvezetjük, hogy a magával ragadt folyadékcseppeket visszatartsuk. Előállítható továbbá antimon-triszulfiddal, melyet tömény sósavval melegítünk. Ez utóbbi előállítási mód azért előnyös, mert a közönséges vas-szulfiddal előállított gáz rendesen hidrogéntartalmú, továbbá esetleg arzénhidrogént is tartalmaz. =A kén-hidrogén mint sav:= A kén-hidrogén vízben jól oldódik, mert a kén-hidrogén és a víz molekulái hidrogénkötést képezhetnek egymással. A kén-hidrogén a víznek protont is képes átadni, vagyis savként viselkedik. Vizes oldata igen gyengén savas kémhatású, savmaradékionja a hidrogén-szulfidion és a szulfidion. Sói a szulfidok.

A //kén-hidrogén// nehézfémek oldatából fém-szulfikat választ le. Bizonyos fémek szulfidjai már savanyú oldatból is kiválnak, mások csak semleges vagy lúgos oldatból. Ezen alapul a kémiai elemzésnél az analitikai osztályok szétválasztása. A képen réz-szulfid csapadék látható, ami vízoldható rézsókból választható le //kén-hidrogén//nel. Kimutatásához ólom acetáttal átitatott szűrőpapír használható, már 0,002% //kén-hidrogén// koncentrációjú levegőn megbarnul.

Laboratóriumban, analitikai célokra vas-szulfidból állítják elő sósavval: FeS + 2 HCl = H2S + FeCl2 =A kén-hidrogén tulajdonságai:= 19±2
 * Előállítás**
 * Kémiai képlet:** H2S
 * Moláris tömeg:** 34,082 g/mol
 * Megjelenés:** színtelen gáz
 * Sűrűség:** 1,363 g/L (gáz)
 * Olvadáspont:** −82,30 °C
 * Forráspont:** −60,28 °C
 * Savasság(p//K//a):** 6,89
 * Főbb veszélyek**: Nagyon mérgező, Erősen gyúlékony, Környezetre veszélyes
 * Rokon szulfidok:** nátrium-szulfid, nátrium-hidroszulfát, dimetil-szulfid
 * Rokon vegyületek:** H2O, hidrogén-szelenid, hidrogén-tellurid

Ricsi! Ez jó! 2 +-t kaptál! Üdv.: KGy

Stummer Richárd /RicsBond/

Vulkanizálás

=__vulkanizálás:__=



A módszer amelyet Charles Goodyear talált fel 1839-ben, megnöveli a húzószilárdságot, a rugalmasságot és a kopásállóságot
===A vulkanizálás során a szénlánc "maradék" kettőskötéseinek egy részére épülnek be a kénatomok, ezáltal "térhálóssá" téve a gumit.===

Minél több kénhíd alakul ki annál keményebb lesz a gumi.
= = = De miért van a főtt tojásnak kén-hidrogén szaga? = = Üdv.: KGy = =__A Kén-Hidrogén keletkezése:__=

**Szagáról már kis koncentrációban felismerhető.**

 * Szűcs Bence /Kacsa/**
 * Szorgalmi**

__ Vulkanizálás :__
A **vulkanizálás mint fizikai kémiai folyamat** azt a folyamatot jelenti, amelynek során a kaucsuk láncmolekulái között keresztkötések jönnek létre. A **vulkanizálás mint gumiabroncsgyártási művelet** azt a műveletet jelenti, melynek során a vulkanizálógépben a megfelelő idő alatt a megfelelő hőmérséklet és nyomás hatására a nyersköpenyből vulkanizált abroncs lesz. Itt veszi fel végső alakját és méretét (az //alakjá//ba itt az abroncsfeliratok is beletartoznak). Ebben a szócikkben nevezzük most a fizikai kémiai folyamatot //vulkanizáció//nak, az abroncsgyártási művelet pedig maradjon //vulkanizálás//. A gyakorlatban azért ezek az elnevezések keverednek helyenként, időnként, személyenként stb. A magas hőmérsékletre azért van szükség, mert alacsony hőmérsékleten nem indul be a vulkanizáció. Ökölszabályként elfogadhatjuk, hogy a vulkanizálás szokásos hőmérsékletén (150 °C körül) tíz fok hőmérsékletnövekedés kétszeresére gyorsítja a vulkanizációt, tíz fok hőmérsékletcsökkenés felére csökkenti. (Ez a szokásos gumikeverékekre igaz; az átlagostól erősen eltérő összetételű, ritka keverékeknél ez másféle is lehet.) 100 °C alatt a vulkanizáció sebességét el szoktuk hanyagolni. Miért nem növelhető vég nélkül a vulkanizálási hőmérséklet? Azért, mert akkor más, nem kívánatos kémiai reakciók is felgyorsulnának (például molekulatöredezés, láncelágazások, ciklizálódás stb.), és akkor tönkremenne a gumi.

=__Kén-hidrogén:__=

Keletkezése :
A természetben némely vulkáni gázban és kénes ásványvizekben fordul elő. A kéntartalmú szénvegyületek (fehérjék) rothadásakor képződik, így tehát pöcegödörben, záptojásban, stb. Képződik kis mennyiségben kén és hidrogén közvetlen egyesülése útján, például ha ként hidrogénben hevítünk. A keletkezés pillanatában hidrogén és kén egymással elég könnyen egyesülnek. A hidrogénnél erélyesebb fémek szulfidjait hígított savban oldva, kénhidrogén fejlődik. Előállítása a legutóbb említett módon történik, leggyakrabban vas-szulfidból, melyet alkalmas készülékben hígított kénsavval vagy sósavval öntenek le. A pezsgés közben kifejlődő gázt vízen átvezetjük, hogy a magával ragadt folyadékcseppeket visszatartsuk. Előállítható továbbá antimon-triszulfiddal, melyet tömény sósavval melegítünk. Ez utóbbi előállítási mód azért előnyös, mert a közönséges vas-szulfiddal előállított gáz rendesen hidrogéntartalmú, továbbá esetleg arzén-hidrogént is tartalmaz.



Jellemzése :
Tisztán előállítva színtelen, átlátszó, rendkívül kellemetlen szagú, záptojás-szagú gáz, melyet erősen lehűtve nyomás alatt folyadékká sűrűsödik. A megsűrített kén-hidrogén -62 °C-on forr. Vízben oldható; 1 térfogat 0 °C-on, ha a gáz nyomása 760 mm, 4,686 térfogatot nyel el. Közönséges hőmérsékleten kénhidrogénnel telített víz 2-3 térfogatot tartalmaz feloldva. Vizes oldata, az úgynevezett kénhidrogénvíz fontos analitikai kémlőszer, a fémek sóiban való felismerésére használatos. Valamivel nehezebb a levegőnél; sűrűsége 1,177 (levegő = 1); egy liter (0° és 760 mm. nyomású) K.-gázt 1,5228 g. Tiszta száraz állapotban nem bomlik. Hevítve legnagyobbrészt alkatrészeire széthull. Több fém (ezüst, réz, higany) már közönséges hőmérsékletnél lassan elbontják, rohamosan a hevítéskor. Vizes oldatában a levegő oxigénjétől oxidálódik, ekkor elemi kén válik ki. Lúgok szulfidok képződése közben elnyelik. A nehézfémek sóinak oldatából szulfidokat választ le és többet savanyú oldatban is, másokat csak lúgos folyadékban. Ezen alapul a fémgyökök analitikai osztályozása.

=A kén-hidrogén tulajdonságai:= 19±2
 * Kémiai képlet:** H2S
 * Moláris tömeg:** 34,082 g/mol
 * Megjelenés:** színtelen gáz
 * Sűrűség:** 1,363 g/L (gáz)
 * Olvadáspont:** −82,30 °C
 * Forráspont:** −60,28 °C
 * Savasság(p//K//a):** 6,89
 * Főbb veszélyek**: Nagyon mérgező, Erősen gyúlékony, Környezetre veszélyes
 * Rokon szulfidok:** nátrium-szulfid, nátrium-hidroszulfát, dimetil-szulfid
 * Rokon vegyületek:** H2O, hidrogén-szelenid, hidrogén-tellurid

=Surman Zoltán /Suriboy/=

**Mi a Királyvíz?**
A **királyvíz** 65 m/m%-os salétromsav és tömény (37 m/m%-os) sósav 1:3 térfogatarányú elegye. A salétromsav, vagy hétköznapi nevén választóvíz a nemesfémek közül képes feloldani az ezüstöt, de az aranyat és a platinát már nem. Így alkalmas ez utóbbi két értékes fém többi fémtől való hatékony elválasztására. A királyvíz készítésénél az alábbi kémiai reakció játszódik le:

HNO3+3HCL=2CL+NOCL+2 H2O
A folyamatban naszcens (atomos állapotú) klór és nitrozil-klorid képződik. Ezek a komponensek támadják meg még a nemesfémeket is és oxidálják a következő reakcióegyenletek szerint: Au+2 Cl+NOCL+HCL=H[AuCl4]+NO Pt+3 Cl+NOCL+2HCL=H2[PtCl6]+NO

**Mi a Választóvíz?**

 * 1.** Salétromsav.
 * 2.** Salétrom- és sósav keveréke.

**Mire használják a választóvizet?**
Felhasználják nitrogénműtrágyák, robbanóanyagok, rakétahajtó anyagok, színezékek, gyógyszerek előállítására. Az ékszerészek választóvízként használják, segítségével lehet kinyerni az aranyat az ötvözetekből, mivel az arany nem oldódik salétromsavban.

**Mire használják a királyvizet?**
A királyvíz (mintegy „feljavított” salétromsav) képes az aranyat és a platinát is oldatba vinni.

=__**Szűcs Bence /Kacsa/**__=

=Királyvíz:= A **királyvíz** 65 m/m%-os salétromsav és tömény (37 m/m%-os) sósav 1:3 térfogatarányú elegye. A salétromsav, vagy hétköznapi nevén választóvíz a nemesfémek közül képes feloldani az ezüstöt, de az aranyat és a platinát már nem. Így alkalmas ez utóbbi két értékes fém többi fémtől való hatékony elválasztására. A királyvíz (mintegy „feljavított” salétromsav) viszont már képes az aranyat és a platinát is oldatba vinni. A királyvíz készítésénél az alábbi kémiai reakció játszódik le: A folyamatban naszcens (atomos állapotú) klór és nitrozil-klorid képződik. Ezek a komponensek támadják meg még a nemesfémeket is és oxidálják.

** Választóvíz: **

 * 1.** Salétromsav.


 * 2.** Salétrom- és sósav keveréke.

**Mire használják a választóvizet?**
Felhasználják nitrogénműtrágyák, robbanóanyagok, rakétahajtó anyagok, színezékek, gyógyszerek előállítására. Az ékszerészek választóvízként használják, segítségével lehet kinyerni az aranyat az ötvözetekből, mivel az arany nem oldódik salétromsavban.

**Mire használják a királyvizet?**
A királyvíz (mintegy „feljavított” salétromsav) képes az aranyat és a platinát is oldatba vinni.